Daňové přiznání v praxi nepodávají jen osoby samostatně výdělečně činné, ale i například zaměstnanci, kteří mají jiné zdanitelné příjmy než jen ze zaměstnání vyšší než 6 tisíc Kč, nebo třeba penzisté mající příjmy z pronájmu. Na co si dát pozor při vyplňování daňového přiznání za rok 2015?
1) Daňové přiznání je nutné doručit včas
Daňové přiznání za rok 2015 je potřeba doručit na finanční úřad včas. Základní termín pro jeho podání za loňský rok je do 1. dubna 2016. V případě zpracování daňového přiznání daňovým poradcem se lhůta prodlužuje o tři měsíce, tedy do 1. července. Finančnímu úřadu je ovšem nutné do 1. dubna 2016 zpracování daňového přiznání daňovým poradcem oznámit a odevzdat plnou moc daňového poradce. „Kdo má zřízenu datovou schránku, ten musí daňové přiznání podat na finanční úřad elektronicky. Při papírovém podání by obdržel od finančního úřadu pokutu 2 000 Kč, v krajním případě až 50 000 Kč,“ vysvětluje Gabriela Ivanco ze společnosti Mazars.
2) Slevu na poplatníka ve výši 24 840 Kč uplatní všichni
Výše daňové povinnosti závisí nejen na dosažených příjmech, ale i na počtu uplatněných daňových slev a daňových odpočtů. Základní slevu na poplatníka ve výši 24 840 Kč uplatní všichni občané, kteří budou podávat daňové přiznání. Nárok na základní slevu na poplatníka mají i výdělečně činní důchodci, lidé s příjmy pouze po část roku nebo občané s příjmy z kapitálového majetku.
3) Za rok 2015 se naposledy odevzdává pojistné přiznání
Druhý důchodový pilíř byl v postupných krocích zrušen a od ledna 2016 se do něj již peníze neodvádí. Osoby samostatně výdělečně činné však odvádějí pojistné do II. pilíře za celý rok 2015 najednou, a to až při podání pojistného přiznání. Proto OSVČ, které do II. pilíře vstoupily, musejí ještě za rok 2015 podat pojistné přiznání na finanční úřad a peníze doplatit. Za rok 2016 se již pojistné přiznání podávat nebude. Termín pro podání pojistného přiznání je stejný jako pro podání daňového přiznání k dani z příjmu fyzických osob za rok 2015.
4) Základ daně snižují daňové odpočty
Základ daně snižují při splnění zákonných podmínek daňové odpočty. Daňovými odpočty jsou dary, úroky z úvěru na bydlení, zaplacené příspěvky na penzijní připojištění nebo doplňkové penzijní spoření, zaplacené příspěvky na životní pojištění, členské příspěvky zaplacené odborové organizaci či úhrada za zkoušky ověřující výsledky dalšího vzdělávání. Vzniká- li nárok na některý z daňových odpočtů, je potřeba ho uplatnit, aby se neplatila zbytečně vyšší daň z příjmů fyzických osob. „Daňové odpočty snižují daňový základ, nikoliv přímo vypočtenou daň z příjmů, proto každá tisícikoruna uplatněných daňových odpočtů znamená daňovou úsporu ve výši 150 Kč,“ vypočítává Gabriela Ivanco.
5) Vypočtenou daň snižují daňové slevy
Na základní daňovou slevu na poplatníka mají nárok všichni daňoví poplatníci. Při splnění zákonných podmínek je však možné uplatnit i další daňové slevy, například slevu na manželku (manžela) s vlastními ročními příjmy do výše 68 000 Kč. Daňová sleva v tomto případě činí 24 840 Kč, je-li manželka (manžel) držitelem průkazu ZTP/P, pak je to dokonce 49 680 Kč. Dále mezi daňové slevy patří i sleva na invalidní důchod prvního a druhého stupně (2 520 Kč), na invalidní důchod třetího stupně (5 040 Kč), na průkaz ZTP/P (16 140 Kč), na studenta (4 020 Kč) a sleva za umístění dítěte ve školce v maximální výši 9 200 Kč na každé dítě.
6) Díky daňovému zvýhodnění lze místo placení daně peníze dostat
Daňovou povinnost dále snižuje daňové zvýhodnění na děti, které může uplatnit vždy pouze jeden z rodičů. Za celý kalendářní rok činí sleva na jedno dítě 13 404 Kč, na druhé dítě 15 804 Kč a na třetí a další dítě 17 004 Kč. Jestliže je vypočtená daň z příjmu po slevách nižší než uplatňované daňové zvýhodnění na děti, vzniká nárok na daňový bonus. Daňový bonus náleží ve výši rozdílu mezi daňovým zvýhodněním na děti a vypočtenou daní z příjmů. „Vzniká-li vám nárok na daňový bonus, nezaplatíte na dani z příjmu nic a ještě peníze od finančního úřadu obdržíte,“ doplňuje Gabriela Ivanco.
7) Limit pro daňový bonus
Aby vznikl za celý kalendářní rok nárok na daňový bonus, musí zdanitelný příjem za rok 2015 činit alespoň 55 200 Kč. Pokud jeden z rodičů požadovaný příjem neměl, je výhodnější, aby daňové zvýhodnění na děti uplatnil druhý z rodičů.
8) Pozor na omezení daňových slev při paušálu
OSVČ stanovující výdaje paušálem nemohou v daňovém přiznání uplatnit slevu na manželku a daňové zvýhodnění na děti. Obě uvedené slevy však mohou bez obav uplatnit například zaměstnanci s příjmy ze samostatné výdělečné činnosti nebo pronájmu uplatňující výdaje paušálem, jestliže součet dílčích základů daně, u nichž byly výdaje stanoveny paušálem, je nižší než 50% celkového základu daně.
9) Nedílnou součástí přiznání jsou přílohy
Současně s daňovým přiznáním je potřeba doručit na finanční úřad všechny přílohy. Bez písemného doložení nároku na uplatňované daňové slevy a daňové odpočty nemůže dojít ke snížení daňové povinnosti. „Kompletaci všech daňových dokladů je proto třeba věnovat dostatek pozornosti a případně chybějící doklady, například potvrzení o zaplacených úrocích z úvěru od banky, si vyžádat,“ upozorňuje Gabriela Ivanco.
10) O daňový přeplatek je potřeba požádat
Daňoví poplatníci, kterým vznikne nárok na daňový přeplatek, si musejí na straně číslo čtyři daňového přiznání o jeho zaslání požádat a uvést potřebné údaje, zpravidla svůj bankovní účet. Na daňový přeplatek mají nárok ti daňoví poplatníci, kteří během roku 2015 zaplatili daňové zálohy vyšší než je jejich daňová povinnost anebo ti, kteří čerpají daňový bonus.