Prázdninové měsíce nabízejí řadu možností, jak si přivydělat, zejména pak na dohodu o provedení práce a dohodu o pracovní činnosti. Jaké daně se platí z přivýdělku? A kdy je možné obdržet sraženou daň z dohody o provedení práce zpět?
Práce na dohodu o provedení práce (DPP) a dohodu o pracovní činnosti (DPČ) je ideálním způsobem přivýdělku pro několikatýdenní nebo několikaměsíční letní brigády. Celkové zdanění se u nich liší v závislosti na dosažené měsíční odměně a na tom, je-li podepsáno prohlášení k dani či nikoliv. „Měsíční daňové slevy je možné uplatňovat pouze při podepsaném prohlášení k dani, přičemž prohlášení k dani je možné podepsat na daný měsíc pouze u jednoho zaměstnavatele,“ vysvětluje Gabriela Ivanco ze společnosti Mazars.
Kdy se neplatí povinné pojistné?
Velkou výhodou práce na dohody je to, že se z měsíční odměny do limitu neplatí sociální ani zdravotní pojištění. U dohody o provedení práce se povinné pojistné neplatí při měsíční odměně 10 000 Kč a méně a u dohody o pracovní činnosti při měsíční odměně do 2 499 Kč. Pokud měsíční odměna limit přesáhne, pak se z dohod sociální i zdravotní pojištění odvádí. Z měsíční odměny do limitu však mimo jiné nevzniká nárok na nemocenské dávky a odměna se nezapočítává pro důchodové účely nebo pro případný výpočet podpory v nezaměstnanosti. „V případě práce pro jednoho zaměstnavatele na dvě dohody o provedení práce pro různé činnosti se ovšem odměny z dohod pro účely limitu sčítají, například ze dvou dohod na 8 tisíc pro jednoho zaměstnavatele se tedy povinné pojistné odvádí,“ doplňuje Gabriela Ivanco ze společnosti Mazars.
Daňové slevy
Všichni zaměstnanci mají nárok na měsíční slevu na poplatníka ve výši 2 070 Kč. Další daňové slevy (například na studenta, na invaliditu) je možné uplatnit pouze při splnění zákonných podmínek. Měsíční daňové slevy se při práci pro více zaměstnavatelů současně uplatňují pouze u jednoho z nich. Daňové slevy je přitom možné uplatňovat i při práci na dohodu o provedení práce nebo dohodu o pracovní činnosti.
Vrácení srážkové daně
Někteří zaměstnanci pobírají měsíční odměnu z DPP ve výši 10 000 Kč a méně, přičemž však u zaměstnavatele nepodepsali prohlášení k dani. Z měsíční odměny je jim tedy odvedena 15% srážková daň z příjmu, což z měsíční odměny 10 000 Kč činí 1 500 Kč. Odvedenou srážkovou daň je možné obdržet zpět v případě, že během roku 2016 nebude v plném rozsahu uplatněna roční daňová sleva na poplatníka ve výši 24 840 Kč a případné další daňové slevy. Při brigádách pouze během letních měsíců nejsou roční daňové slevy vyčerpány a za celý rok 2016 je tudíž možné obdržet sraženou daň z dohody o provedení práce zpět. „Podmínkou je podání daňového přiznání a vyžádání si potvrzení o příjmech a výši sražené daně od všech zaměstnavatelů. Při splnění zákonných podmínek je možné rovněž požádat posledního zaměstnavatele o provedení ročního zúčtování daně,“ dodává Gabriela Ivanco ze společnosti Mazars.
Daňové odpočty a dohody
Všechny daňové odpočty (například odpočet darů, odpočet úroků z hypotéky na vlastní bydlení, odpočet životního pojištění) je možné uplatnit až za celý kalendářní rok. I při práci na některou z pracovních dohod pouze během letních měsíců a podepsaném prohlášení k dani je možné požádat posledního zaměstnavatele o provedení ročního zúčtování. Žádost o provedení ročního zúčtování spolu s veškerými podklady pro uplatnění daňových slev a daňových odpočtů je nutné mzdové účetní doručit do 15. února. Při uplatnění daňových odpočtů lze obdržet část zaplacené zálohové daně po provedeném ročním zúčtování zpět. Při nesplnění podmínek pro provedení ročního zúčtování, kupříkladu při práci pro více zaměstnavatelů současně s odvedenou zálohovou daní, je k uplatnění daňových odpočtů potřeba podat vlastní daňové přiznání.
Zdroj: Mazars