Vláda by dnes měla projednat poskytnutí půjčky Mezinárodnímu měnovému fondu (MMF) za 1,5 miliardy eur (zhruba 40 miliard korun). Peníze by měly jít z devizových rezerv České národní banky. Peníze ČR půjčovala Mezinárodnímu měnovému fondu i v předchozích letech. Půjčku může fond využít až po vyčerpání dalších možností, které má k dispozici.
Výkonná rada MMF schválila v březnu návrh pro sjednávání nových bilaterálních půjček. Platnost stávajících bilaterálních půjček skončí ke konci letošního roku a je třeba zachovat i poté výpůjční kapacity MMF. Minimální platnost nových dohod je tři roky. Se souhlasem věřitelů je možné platnost dohod jednou prodloužit o jeden rok.
Materiál uvádí, že objem půjčky za ČR bude poté, co dojde k navýšení objemu peněz podle multilaterální dohody NAB, snížen na 646 milionů eur (17,1 miliardy Kč). NAB (New Arrangements to Borrow) je multilaterální dohoda o poskytnutí půjčky MMF ze strany 40 jeho členských států. „ČR není jejím členem, nicméně zvýšení objemu prostředků poskytovaných v rámci NAB se promítne do výše bilaterálních půjček,“ uvádí materiál.
MMF bude moci bilaterální půjčky využít pouze v případě, že jeho ukazatel jednoroční efektivní likvidity (volných finančních prostředků) klesne pod 100 miliard SDR (special drawing rights – jde o měnovou jednotku užívanou v rámci MMR). Jeden SDR odpovídá aktuálně zhruba 31,80 koruny. Zároveň jako podmínka musí být, že byl aktivován NAB.
„Bilaterální půjčky slouží MMF až jako tzv. třetí linie obrany. To znamená, že nejdříve jsou využívány zdroje z členských kvót, následně zdroje z multilaterální dohody NAB a až poté jsou využity bilaterální půjčky,“ upozornilo ministerstvo financí v materiálu. Navíc podle úřadu je MMF jeden z nejbezpečnějších dlužníků vůbec. Navíc dohody zaručují možnost okamžitého splacení na požádání v případě finančních problémů.
Podle současného modelu za Česko poskytuje půjčku Česká národní banka ze svých devizových rezerv a ušlý zisk a některé náklady hradí státní rozpočet. V souvislosti s novou bilaterální dohodou ČNB a MF uzavřou za stejných podmínek novou dohodu. ČNB tak budou ze státního rozpočtu částečně kompenzovány náklady vzniklé v souvislosti s plněním dohody, a to za podmínek, které stanovuje stávající dohoda mezi ČNB a MF z 26. září 2017. Na jejím základě jsou náklady i výnosy rozděleny rovnoměrně mezi obě instituce. „Poskytnutí státní záruky za novou bilaterální půjčku MF se s ohledem na plánované mimořádné výdaje státního rozpočtu v souvislosti s bojem s pandemií covid-19 v tomto případě nenavrhuje,“ uvádí materiál.
V předchozím období podle materiálu poskytovala ČNB tři bilaterální půjčky. První půjčka z roku 2010 činila 1,03 miliardy eur, druhá z roku 2013 1,5 miliardy eur a třetí z roku 2017 také za 1,5 miliardy eur. Od roku 2010, kdy bylo zahájeno čerpání, do konce roku 2016 vyplatilo MF na kompenzacích ČNB celkem 120,6 milionu korun. Šlo o kompenzace jen za první půjčku, druhá a třetí půjčka nebyla využita.
V případě dalších zemí připadá v rámci bilaterálních půjček například na Slovensko 1,56 miliardy eur, na Polsko 6,27 miliardy eur nebo na Německo 41,5 miliardy eur.