Značná část žen je investorkami, ale pouze třetina (33 %) žen se za ně považuje, což je mnohem méně než u jejich mužských protějšků (41 %). Názor, že investice jsou mužským světem, platí na všech trzích, které odborníci Fidelity International zkoumali, s výjimkou Číny. V Číně se za investorky považuje 60 % žen, naopak v Japonsku je to pouhých 9 %.
V mezinárodní zprávě se Fidelity International zabývá zkušenostmi žen na šesti trzích po celém světě: Velké Británii, Německu, Tchaj-wanu, Japonsku, pevninské Číně a ve zvláštní administrativní oblasti Hongkongu.
Rika Ishii, investiční ředitelka Fidelity International Japan vysvětluje: „Jen málo žen u nás investuje a mnoho z nich má velmi konzervativní přístup ke správě svých peněz. Domácnosti drží více než 80 % svých aktiv v hotovosti a jiných konzervativních finančních produktech, jako je penzijní připojištění a pojištění. Japonsko má navíc jeden z největších rozdílů v odměňování žen a mužů ze všech členů OECD, což ženy staví do pozadí již od počátku jejich kariéry.“
Aktivní účast v domácích financích
Ženy žijící s partnery se správě domácích financí nevyhýbají. Právě naopak. Pětapadesát procent žen sdělilo, že sledují denní i měsíční příjmy a výdaje své domácnosti. To platí zejména v Číně, Hongkongu, Japonsku a na Tchaj-wanu. Ve Velké Británii a Německu je odpovědnost spíš rovnoměrně rozdělena mezi ženy a jejich partnery.
Ženy žijící s partnery v Hongkongu a Číně nejčastěji vedou své finance (účet atd.) na své jméno (78 %, resp. 70 %) a mnohem méně často mají společný účet. Ve Spojeném království a v Německu se o peníze častěji starají na společně vedených účtech – 50 % britských a 51 % německých žen spravuje své finance společně s partnery.
Mapování dopadu pandemie
Pandemie změnila životy lidí po celém světě, ale je zřejmé, že dopady krizí nejsou nikdy genderově neutrální. Údaje OSN naznačují, že ekonomické a domácí otřesy způsobené pandemií by mohly vymazat 25 let rostoucí rovnoprávnosti žen a mužů.
Dopad lockdownů, ztráty zaměstnání, zavírání škol a poklesu příjmů způsobil, že ženy po celém světě zvýšily svou neplacenou pracovní zátěž, převzaly větší podíl domácích prací i péče o děti a znepokojivě častěji než muži opouštěly pracovní pozice. Tento nepřiměřený dopad je zřejmý i při pohledu na finance žen na všech šesti sledovaných trzích.
Tři z deseti (29 %) žen nám sdělily, že se jejich osobní příjem v důsledku pandemie snížil. Jedná se o podobné procento jako u mužů. Kde však vidíme rozdíl, je ve schopnosti žen spořit. 31 % žen zaznamenalo snížení částky, kterou byly schopny ušetřit za posledních dvanáct měsíců, ve srovnání s 26 % mužů. Tento trend platí pro všechny sledované trhy. Pokles úspor nepředstavuje jen současný problém, ale vyvolává také otázky ohledně budoucnosti. Téměř každá pátá žena (18 %) snížila částku, kterou si spoří na penzi, jako přímý důsledek pandemie.
Pro mnoho žen měla pandemie negativní dopad na jejich finance, ale neplatí to pro všechny. Rčení „všichni jsme ve stejné bouři, ale na různých lodích“ platí i pro ženské finance. Dvaadvacet procent žen, s nimiž jsme hovořili, dokázalo za posledních dvanáct měsíců navýšit své úspory a 16 % žen dokázalo zvýšit své příspěvky na důchod.
Szu Yi Chin, vedoucí pobočky na Tchaj-wanu, Fidelity International Tchaj-wan však říká: „Abychom zmobilizovali více žen k investování a aktivnějšímu přístupu k vlastním financím, musíme je nejdříve přimět k tomu, aby se penzijním systémem zabývaly. To je něco, do čeho se musíme jako firmy, jako odvětví i jako občanská společnost hlouběji ponořit, abychom skutečně ukázali, jakou sílu by ženy mohly mít, kdyby se zapojily do svých penzijních investic.“
Ženy ve Velké Británii, Německu, na Tchaj-wanu, v Číně a Hongkongu běžně přispívají měsíčně na důchod méně než muži. Zvláště patrné je to ve Velké Británii, kde ženy odkládají na penzi v průměru 4 % svého platu každý měsíc, zatímco muži si přispívají 5 %. Stojí za zmínku, že tento údaj zahrnuje příspěvky na všechny penzijní systémy, a to jak pracovní, tak soukromé, od žen pracujících v různých typech zaměstnání, včetně osob samostatně výdělečně činných.
Překlenutí mezery v důchodovém spoření
Skutečnost je taková, že ženy budou pravděpodobně potřebovat na důchod více peněz než muži. Proč? Ženy obvykle mají delší dobu strávenou v důchodu, což znamená, že mají více výdajů, které musí zaplatit. Podle světových údajů o průměrné délce života se ženy dožívají v průměru 75 let, zatímco muži 70 let, a na asijských trzích může být průměrná délka života výrazně vyšší.
Třicet sedm procent svobodných žen, tedy dvě z pěti, nám sdělilo, že vůbec nespoří nebo nespoří na penzi z důvodu nedostatku dostupných příjmů. 22 % má navíc jiné spořící priority. Znamená to, že polovina svobodných žen si myslí, že nebude mít dostatek peněz na důchod.
Dalším aspektem, který je důležité vzít v úvahu, je rostoucí doba, kterou lidé tráví sami. V celosvětovém měřítku roste podíl lidí, kteří se dožívají čtyřicítky, aniž by se kdy oženili, průměrný věk, kdy lidé vstupují do manželství, se zvyšuje a stále více lidí se rozvádí nebo rozchází ve věku kolem čtyřicítky.
Metodika výzkumu
Společnost Fidelity International provedla průzkum týkající se názorů na investování a důchod mezi 12 038 dospělými v šesti zemích. Velikost vzorku: 2004 dospělých z Velké Británie, 2005 dospělých z Tchaj-wanu, 2006 dospělých z Japonska, 2008 dospělých z Německa, 2008 dospělých z Číny a 2007 dospělých z Hongkongu. Terénní šetření provedla společnost Opinium research v lednu 2021.
Zdroj: Fidelity International